Az elektromos autózás fogyasztói megítélése, dilemmái
DOI:
https://doi.org/10.15170/MM.2022.56.04.06Keywords:
mobility, electric car, sustainability, consumer behaviorAbstract
THE AIMS OF THE PAPER
Efforts to create sustainability can now be seen in several fields, such as physical mobility, traveling and transportation. However, this massive demand threatens natural resources and increases the environmental burden. Various development directions have been started to mitigate these negative effects, one of the now workable and available solutions is the electric car (EV). Our research covered how the Hungarian adult population sees this innovation and what do they think about people who use electric cars. We also examined whether these motorists take sustainability into account in other areas as well, for example during choosing their meals.
METHODOLODGY
To answer our research questions, we used an online survey. Descriptive statistical methodology and Chi-square trial tests were used to process the responses to the questions of the omnibus-type questionnaire, which is a representative sample of the Hungarian adult population of 1,000 respondents.
MOST IMPORTANT RESULTS
The results of the research made it clear that consumers do like the electric car and they think it is useful in terms of protecting the environment. While women sympathize with this type of mobility to a greater extent, men show a greater willingness to buy them. The sympathy shown for electric cars is significantly high among those who follow any kind of special diet. Among special diets, in the case of those who sympathize or familiar with veganism, there is additional significance that they sympathize with the electric car to a greater extent than those who do not consider following vegan lifestyle. At the same time, it can also be seen that despite the high level of sympathy, the currently available EV is not available to everyone, the biggest obstacle is the price.
RECOMMENDATIONS
With our research, we highlight the result that consumers are interested in this innovation and find the electric cars sympathetic. At the same time, the results also show that at this moment, the EV technique is not affordable for the majority of society. We might see a greater spread of this innovation only when their prices fall. It is also worth examining the ecosystem of those who choose electric car, in which environment customers make this decision.
References
Deák, G. (2019): Az elektromobilitás európai terjedését befolyásoló tényezők. Geopolitikai szemle, 1. évf., 3. sz., pp. 53-66
Csepeli, Gy. (2020): Ember 2.0 - A mesterséges intelligencia gazdasági és társadalmi hatásai
Kossuth Kiadó, Budapest
Hideg, É., Mihók, B., Gáspár, J., Schmidt, P., Márton, A., Fabók, V., Báldi, A. (2019): Környezeti jövőkutatás – Magyarország 2050. 2. javított kiadás, Ökológiai Kutatóközpont, Tihany DOI: 10.1556/2065.179.2018.5.14
Hofmeister-Tóth, Á., Kelemen, K., Piskóti, M. (2011): A fenntartható fogyasztás jellemzői és trendjei Magyarországon és a régióban. In: Csutora, Mária; Hofmeister, Tóth Ágnes (szerk.) Fenntartható fogyasztás? A fenntartható fogyasztás gazdasági kérdései: Szöveggyűjtemény
Budapest, Magyarország: Budapesti Corvinus Egyetem (2011) 185 p. pp. 53-76., 24 p.
Kisfürjesi, N. – Hofmeister-Tóth, Á. (2022): Fogyasztói magatartás a likvid modernitásban: Szakirodalmi áttekintés a likvid fogyasztásról VEZETÉSTUDOMÁNY 53 8-9 pp. 30-41.12 p. DOI: 10.14267/VEZTUD.2022.08-09.03
Konrad, A., Steurer, R., Langer, M. E., Martinuzzi A. (2005): Corporations, Stakeholders and Sustainable Development I: A Theoretical Exploration of Business-Society Relations. Journal of Business Ethics DOI: 10.1007/s10551-005-7054-0
Lelkes, O. (2022): Fenntartható hedonizmus. HVG Könyvek kiadó, Budapest
Lukács, R. (2019): A vállalati társadalmi felelősségvállalás marketingkommunikációja az autóiparban: kinek, hogyan, milyen eszközökkel? Egyáltalán - fenntartható-e a mobilitás?, Marketing & Menedzsment, 39(4-5), o. 28–39.
Orosz T., Veres P., Bányainé T. Á., (2019): Elektromobilitás az áruszállításban. Multidiszciplináris tudományok, 9. kötet, 1. sz., pp. 88-95 DOI: 10.35925/j.multi.2019.1.12
Páldy, A. (2020): A COVID-19 világjárvány hatása a fenntartható fejlődésre – különös tekintettel a népegészségügyi szempontokra, Nemzeti Népegészségügyi Központ, Egészségtudomány. 2020.3. DOI: 10.29179/EgTud.2020.3.5-11
Prónay, Sz., Lukovics, M., Kovács, P., Majó-Petri, Z., Ujházi, T., Palatinus, Zs., Volosin, M. (2022): Pánik próbája a mérés: Avagy önvezető technológiák elfogadásának valós idejű vizsgálata neurotudományi mérésekkel VEZETÉSTUDOMÁNY 53. 7 pp. 48-62. DOI: 10.14267/VEZTUD.2022.07.05
Rekettye, G. (2018): Értékteremtés 4.0 – Termékek és szolgáltatások vevőorientált tervezése, fejlesztése és menedzselése. Akadémia Kiadó
Rogers, E.M. (1962): Diffusion of Innovations. New York, The Free Press
Rogers, E.M. (1976): New Product Adoption and Diffusion. Journal of Consumer Research, No. 2. March, pp. 290-301
Roland, B. (2021): E-Mobility index 2021. Advanced Technology Center FKA GMBH AACHEN
Szakály, M. - Soós, M. (2021): Fogyasztói preferenciák vizsgálata a növényi alapú táplálkozással kapcsolatban TÁPLÁLKOZÁSMARKETING 8 : 1 pp. 3-20. , 18 p.
Szántó, Z. O. (2018): A társadalmi jövőképesség analitikus koncepciója. in Aczél, P., Csák, J., Szántó, Z. O. (szerk.) (2018): Társadalmi Jövőképesség – Egy új tudományterület bemutatkozása Budapest, Magyarország: Budapesti Corvinus Egyetem Társadalmi Jövőképesség Kutatóközpont (2018), pp. 13-34
Taleb, N. N. (2010): The Black Swan: The Impact of the Highly Improbable: The Impact of the Highly Improbable: Random House Publishing Group; 2nd edition
Tim, J. (2004): Negotiating sustainable consumption. Energy & Environment, Vol. 15, no. 6. pp. 1027-1051. DOI: 10.1260/0958305043026573
Tóth, P. (2019): Az autózás, mint társadalmi-technikai rendszer. Tér-Gazdaság-Ember, 2019/1, 7, pp. 33-59
Törőcsik M. – Jakopánecz E. (2011): A fogyasztói félelem – kockázatészleléstől az ellenállásig
In: Fojtik, János (szerk.) MOK 2011 Felelős marketing: Tanulmánykötet A Magyar Marketing Szövetség Marketing Oktatók Klubja 17. országos konferenciájának előadásai. Pécs, Magyarország: Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Kar (PTE KTK) (2011) 974 p. pp. 13-21., 9 p
Vida, G. (2007): Fenntarthatóság és a tudósok felelőssége. Magyar Tudomány, 2007/12
Wunderman Thompson Intelligence (2021): Regeneration Rising: Sustainability Futures.
Wilenius, M. (2017): Patterns Of The Future: Understanding The Next Wave Of Global Change. WSPC (EUROPE) DOI: 10.1142/q0083
Biró, B. (2022): Norvégiában már szinte senki nem vesz hagyományos autót. Villanyautósok, https://villanyautosok.hu/2022/01/06/norvegiaban-mar-szinte-senki-nem-vesz-hagyomanyos-autot/, utolsó letöltés: 2022.08.23.
Fokasz, O. (2022): Jobban hasonlít a hagyományos autózáshoz, mégsem népszerű a hidrogénes közlekedés. HVG,
https://hvg.hu/360/202217__hidrogenes_kozlekedes__tiszta_energia__gyerekcipoben__elemi_iskolak, utolsó letöltés: 2022.07.19.
KSH (2022): 24.1.1.25. A személygépkocsi-állomány gyártmány szerint. Központi Statisztikai Hivatal, Budapest, https://www.ksh.hu/stadat_files/sza/hu/sza0025.html, utolsó letöltés: 2022.09.05.
OECD (2012): Environmental Outlook to 2050. The Consequences of Inaction. OECD, https://www.oecd.org/env/indicators-modelling-outlooks/49846090.pdf, DOI: 10.1787/9789264122246-en, utolsó letöltés: 2022.09.01.
Simon, Zs. (2022): Hatalmas meglepetést okoztak a zöld rendszámos autók. Villanyautósok, https://villanyautosok.hu/2022/04/07/hatalmas-meglepetest-okoztak-a-zold-rendszamos-autok/, utolsó letöltés: 2022.08.05.
Statista (2022): New registrations of plug-in electric cars in selected European countries in 2021, by main type. Statista, https://www.statista.com/statistics/626633/eu-new-electric-vehicle-registrations/, utolsó letöltés: 2022.09.11.