Könyvtárak a műveltség fejlesztéséért: már megvalósult kezdeményezések és további lehetőségek - Arany-Nagy, Zsuzsanna (Tudásmenedzsment, 2025)
A tanulmány a könyvtárak kulturális és társadalmi fejlődésben betöltött szerepét elemzi nemzetközi kontextusban, különös tekintettel a finn, amerikai és ausztrál könyvtári gyakorlatokra. A kutatás célja, hogy feltárja, miként járulnak hozzá a könyvtárak a műveltség növeléséhez, az olvasási szokások formálásához, valamint az esélyegyenlőség erősítéséhez. A hipotézis szerint a jól működő könyvtári rendszerek nemcsak az információs műveltséget fejlesztik, hanem jelentős szerepet vállalnak a közösségek formálásában és az innováció támogatásában. A kutatás alapját az IFLA által közzétett statisztikai adatok és nemzetközi jógyakorlatok elemzése adja. A vizsgálat három ország példáján keresztül mutatja be a könyvtári rendszerek működését: Finnországban a könyvtárak magas látogatottsága és az olvasásra való ösztönzés kiemelkedő, míg az Amerikai Egyesült Államokban a könyvtárak közösségi térként betöltött szerepe és innovatív programjai bizonyítják jelentőségüket. Ausztrália esetében a fenntartható fejlődési célokat támogató kezdeményezések kerülnek előtérbe. Az eredmények rávilágítanak arra, hogy ezek az országok modellértékű példákat kínálnak a könyvtárak fejlesztésére mind elméleti, mind gyakorlati szempontból. Szerencsére hazánkban is fontos a könyvtárak számára a fenntarthatóság. A Hamvas Béla Pest Megyei Könyvtár Zöldkönyvtári iránytű: 8 lépés környezetünk védelméért (Nagy és Varga, 2024) címmel olyan ajánlást adott ki, amelyek segítségére lehetnek a könyvtáraknak, hogyan csatlakozhatnak ők is a fenntartható működéshez. A kutatás megállapítja, hogy a könyvtárak a digitális korban is nélkülözhetetlenek, mivel hozzáférést biztosítanak az információkhoz, támogatják a társadalmi egyenlőséget, és katalizátorként működnek a közösségi fejlődés érdekében. A tanulmány külön ajánlásokat fogalmaz meg a magyar könyvtárügy fejlesztésére, kiemelve a nemzetközi gyakorlatok adaptálásának lehetőségeit. A kutatás elméleti jelentősége a könyvtárak szerepének újra gondolásában rejlik, míg gyakorlati haszna a fejlesztési irányok meghatározásában és az innovációs stratégiák kidolgozásában áll.