Ismeretátadás és élmény: Levéltár-pedagógia a MNL Baranya Vármegyei Levéltárában - Somogyi, Bianka; Vargháné Szántó , Ágnes (Per Aspera ad Astra, 2025)
A levéltárak kezdetben zárt, elsődlegesen államigazgatási és tudományos célokat szolgáló intézmények voltak, azonban az elmúlt száz évben fokozatos átalakulás figyelhető meg, funkcióbővülésének eredményeként egyre meghatározóbb lesz a közművelődésben és az ismeretterjesztésben betöltött szerepe is. E folyamatban különösen fontos helyet foglalnak el a levéltár-pedagógiai kezdeményezések, amelyek kezdetben kiállítások és raktárlátogatások szervezésében nyilvánultak meg, majd az oktatási intézményekkel való szorosabb együttműködés teret biztosított komplexebb programok megvalósításához. A levéltár-pedagógia a nem-formális oktatás keretei között értelmezhető, és elsősorban a kompetenciafejlesztésben, valamint a forrásközpontú történelemtanításban tölt be kiemelt szerepet. Az írott források pedagógiai célú hasznosítása nemcsak a készségek – például a kritikai gondolkodás, a kommunikáció vagy a problémamegoldás – fejlesztését segíti elő, hanem a történelmi tudás élményszerű, kreatív feldolgozását is támogatja. A levéltár-pedagógiai foglalkozások így új, alternatív tanulási tereket nyitnak meg, amelyek közvetlen tapasztalatokon keresztül járulnak hozzá a tanulók történelmi tudatának formálásához. A Magyar Nemzeti Levéltár Baranya Vármegyei Levéltárában az elmúlt években folyamatosan új programok kerültek kidolgozásra, amelyek az iskolai tananyaghoz illeszkedve kívánják támogatni a pedagógusokat. Jelen tanulmányban a családtörténeti tematikájú foglalkozás kerül bemutatásra, amelynek keretében nem csupán a programelemeket, hanem a választott módszereket és a gyakorlati tapasztalatokat is ismertetjük. Célunk, hogy a levéltár-pedagógiai foglalkozások minél szélesebb körben váljanak elérhetővé, és a helytörténethez, családtörténethez kapcsolódó megközelítések révén kézzelfoghatóvá tegyék a diákok számára a történelmet. Ezáltal nemcsak a tudásátadás, hanem a kritikai gondolkodás, a lokális identitás és a személyes kötődések fejlesztéséhez is hozzájárulunk, hosszú távon pedig a fiatalabb generációk történelemszemléletének gazdagítását szolgáljuk.