A heraldikus ex librisek üzenete: Berényi Zsigmond és Klimo György püspökök könyvjegyei a Klimo Könyvtárban - Vasné Tóth, Kornélia (Per Aspera ad Astra, 2025)
Az ex libris, magyarul könyvjegy eredeti funkciójában a könyvhöz kötődött, a könyv tulajdonosát megjelölő, általában művészi kivitelű kis méretű grafika. A korai időkben készíttetése „arisztokratikus szenvedély” volt, gazdagabb emberek engedhették meg maguknak, hogy réz- vagy fametsző mesterektől tulajdonosi voltukat jelző kis vignettát rendeljenek nagy példányszámú könyvtárukba. Kezdetben az ex librisek jórészt megegyeztek a család címerével. A következőkben Pécs szellemiségének, kulturális életének egyik alappillérét, a Klimo Könyvtárat egy sajátos aspektusból, az alapító Klimo György – és elődje, Berényi Zsigmond – nyomtatott és kéziratos könyveiben fellelhető ex librisein keresztül mutatom be tágabb történeti kontextusban, rávilágítva a heraldikus könyvjegyek ikonográfiai jellemzőire is. Klimo György (1710–1777) pécsi püspök, könyvgyűjtő, mecénás könyvgyűjteményével 250 éve, 1774-ben nyitotta meg hazánk első nyilvános könyvtárát, a Pécsi Püspöki Könyvtárat, melynek köteteiben többféle, a családi címerrel, valamint a főpapi jelvényekkel díszített rézmetszetű könyvjegye lelhető fel. Első, kanonoki-esperesi ex librisét követően 1754-től datálható a püspöki ex librisek felbukkanása. Ekkoriban három normál, egy gála és egy biankó könyvjegyet készíttetett magának. A Klimo számára alkotott, könyveiben is szereplő ex librisek ilyen részletes, képekkel és hordozókötetekkel illusztrált, minden ismert változatra kiterjedő bemutatása kitágítja az eddigi exlibrisológiai kutatásokat. Másrészt – általánosabban értelmezve – hozzásegít a gyűjtemény alapkönyvtára köteteinek beazonosításához, és szemlélteti azt a széles körű műveltséget, mely Klimót mint könyvgyűjtőt jellemezte. Borítókép: OSZK 3572614