Összehasonlító elemzés a meghatározó gasztronómiai tartalomgyártók közösségi média teljesítményéről a karácsonyi kampányidőszakban kvantitatív módszerekkel - Mohr, Míra (Marketing & Menedzsment, 2025)
A TANULMÁNY CÉLJA A kutatás fő célkitűzése a meghatározó gasztronómiai tartalomgyártók teljesítményének és tartalomstratégiáinak összehasonlítása. Így feltárhatók azok a trendek és gyakorlatok, amelyek hozzájárulhatnak a tartalomgyártás és a marketingtevékenységek optimalizálásához a gasztronómiai szereplők számára a közösségi médiában. ALKALMAZOTT MÓDSZERTAN A tanulmány benchmark elemzést kínál a gasztronómiai tartalomgyártók Instagram oldalainak tartalomstratégiáiról a karácsonyi kampányidőszakban. Az alábbi kutatásban 10 meghatározó gasztronómiai tartalomgyártó közösségi média oldalának adatai kerülnek elemzésre három fő kutatási kérdés mentén. A mintában gasztrobloggerek (egyszemélyes tartalomgyártók) és gasztronómiai oldalak (gazdasági társaságok állnak az oldalak mögött) szerepelnek. A közösségi média teljesítménymérés különbözik a hagyományos marketingétől, így az adatok sikeres összehasonlításához olyan közösségi média teljesítmény méréshez használt mutatók jelennek meg a leíró statisztikai mutatók mellett, mint például az elköteleződési arány. LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK A kutatás eredményei alapján a gasztronómiai oldalak és gasztrobloggerek esetében a rövid videós formátumú és a carousel típusú tartalmak hatékonyabbnak bizonyulnak a hagyományos fényképes tartalmakhoz képest. Bár a posztolási gyakoriság és az új követők számának növekedése között szignifikáns kapcsolat mutatható ki a bloggerek esetében, a kutatás alapján nincsen egyetlen kiemelkedően teljesítő stratégia. Az integrált megközelítés különösen sikeresnek bizonyult a közösségépítésben, míg a nyereményjátékok jelentősen növelik az új követők számát, de döntően olyan felhasználókkal, akik az oldal valódi tartalmai iránt nem kifejezetten érdeklődnek. GYAKORLATI JAVASLATOK A kutatási eredmények alapján a gasztronómiai tartalomgyártóknak érdemes lehet felülvizsgálni a kizárólag fényképes tartalomra épülő kommunikációs stratégiákat. Valamint javasolt a tartalomgyártók számára a személyes márkaépítés körültekintő integrálása a közösségi média stratégiába. Továbbá érdemes figyelembe venni, hogy a január elején közzétett tartalmak teljesítménye jellemzően elmarad a várakozásoktól, ezért ebben az időszakban az interaktívabb tartalomtípusok létrehozására kell fókuszálni. Köszönetnyilvánítás: Ezúton szeretném kifejezni hálás köszönetemet Dr. Törőcsik Máriának és Dr. Nagy Ákosnak, akik szakmai támogatása és iránymutatása nélkül nem valósulhatott volna meg a kutatás és az eredmények prezentálása.