Fiatal fogyasztók evési magatartásának és önkontrolljának vizsgálata az egészségtudatos magatartás tükrében - Krisztik-Pető , Dalma (Marketing & Menedzsment, 2021)
A TANULMÁNY CÉLJA A nem megfelelő táplálkozás számos betegség forrása lehet, melyek kezelése hatalmas gazdasági terhet jelent az egészségügy számára. A jelenlegi egészségügyi rendszer a betegségek kezelésére fókuszál, azonban a megelőzéssel hatalmas összegeket lehetne megtakarítani társadalmi és egyéni szinten is. Az egészségtudatos táplálkozás tulajdonképpen megfelelő ételek választását jelenti, az ettől eltérő evési magatartás gyakran a tájékozottság hiányából fakad. A fiatal korosztály egészségtudatos táplálkozásának vizsgálata kiemelt jelentőséggel bír, hiszen ők lesznek a jövő munkavállalói és fogyasztói. Kutatásunkban arra keressük a választ, hogy milyen összefüggés fedezhető fel 18-23 éves fiatalok önkontrollja és evési magatartása között. Célunk, hogy olyan összefüggésekre világítsunk rá, melyek egy egészségmegőrző kampány alapjául szolgálhatnak. ALKALMAZOTT MÓDSZERTAN A kérdés megválaszolására kérdőíves kutatást végeztünk, melynek alapját Tangney–Baumeister–Boone önkontroll skálája, valamint a Holland Evési Magatartás kérdőív (DEBQ) adta. A mintánkba 529, 18 és 23 év közötti egyetemista került. Elemzéseink során faktoranalízist használtunk. LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK Eredményeink azt mutatják, hogy a gyenge önkontrollal rendelkező egyénekre sokkal inkább jellemző, az érzelmek hatására történő valamint a külső hatásra történő evés, azaz ők fokozott negatív vagy pozitív érzelmek hatására több ételt fogyasztanak, valamint ha meglátnak egy számukra kívánatos ételt, akkor azt elfogyasztják, függetlenül attól, hogy éppen éhesek-e. Ezzel szemben az étkezés visszafogása nem jellemző rájuk. Az erős önkontrollal rendelkezőkre sem az érzelmek, sem a gusztusos ételek nincsenek hatással, rájuk a leginkább jellemző a visszafogott evés. GYAKORLATI JAVASLATOK Eredményeink hasznosak lehetnek az elhízás megelőzését célzó kampányok szempontjából. Véleményünk szerint érdemes lenne a prevenciós üzeneteket differenciáltan megfogalmazni, ezáltal a különböző evési magatartású egyénekhez célzottan szólni. Fontos eleme kell, hogy legyen továbbá az üzeneteknek az önkontroll jelentőségére való utalás. Köszönetnyilvánítás: A kutatás az EFOP-3.6.1-16-2016-00008;” Intelligens élettudományi technológiák, módszertanok, alkalmazások fejlesztése és innovatív folyamatok, szolgáltatások kialakítása a szegedi tudásbázisra építve 2” c. pályázat finanszírozásával valósult meg.