Stratégiai döntések: Termékfejlesztés és bevezetés - Bernáth, Attila (Marketing & Menedzsment, 2019)
A számítógép alapelvének megalkotása óta eltelt néhány évtizedben nem merült fel a műszaki technológiák fejlődését forradalmasító, azt más fejlődési nívóra emelő újdonság. Mintha a nagy felfedezések kora véget ért volna. Talán ezért is került előtérbe a meglévő szellemi kincsek minőségi fejlesztése, a gyártástechnológia tökéletesítése, az eszközök és folyamatok racionalizálása. Az egyre tökéletesedő gyártási eljárások, a felhalmozott tapasztalatok soha nem látható fejlődési sebességhez, hatalmas mennyiségek kibocsátási képességéhez vezettek. E folyamatok játszódtak le a termékfejlesztés és bevezetés területén is. Az újabb termékek piacradobásának kényszere egyre nagyobb fejlesztési ütemet kényszerít ki. Míg Ford az évszázad elején majd két évtizedig gyárthatta kisebb változtatásokkal T-modelljét, ma már 3-5 évenként teljes design-váltás következik be a vezető autómárkák esetében. E folyamatokkal párhuzamosan kialakult három jelentős gazdasági centrum a világban: • az Amerikai Egyesült Államok, • az Európai Közösség és • Japán. E három gazdasági tömörülésen belül az intenzívebb kereskedelem hatására kialakultak a gyártási és értékesítési eljárások, szokások sztenderdjei is. A fenti három térség közötti terméktervezési és bevezetési kultúrák kiegyenlítődése azonban még nem ment végbe, amit bizonyít az is, hogy míg Japánban 43 hónap a tartós fogyasztási cikkek átlagos termékfejlesztési átfutási ideje, Európában és az USA-ban ugyanez az idő átlagosan 62 ill. 63 hónap. A fejlesztési folyamatok főbb lépései a következők: • A koncepció kialakítása; • Terméktervezés, design-kialakítás; • Műszaki tervezés, -fejlesztés; • Termékfejlesztés, prototípusgyártás; • Gyártástervezés; • Nullszéria- és prototípusgyártás; • Az értékesítés előkészítése.