A magyar élelmiszer- és napicikk kiskereskedelem forgalmi koncentrációja 2010 és 2020 között - Németh, Péter (Marketing & Menedzsment, 2023)
A TANULMÁNY CÉLJA A tanulmány legfőbb célja a magyar élelmiszer- és napicikk kiskereskedelem vizsgálata a 2010 és 2020 közötti időszakban, mégpedig a kiskereskedelmi forgalmi koncentráció szemszögéből. Ennek részeként a koncentráció mérési lehetőségeinek bemutatása és kapcsolódó szakirodalmi eredmények áttekintése után szekunder adatfeldolgozás eredményeként álltak elő az eredmények. Ehhez kapcsolódóan cél, hogy rávilágítson a tanulmány arra, milyen okok állnak a koncentrációban történő változások mögött. ALKALMAZOTT MÓDSZERTAN A tanulmányban szakirodalmi áttekintés után szekunder forrásokból (Trade Magazin KSH) származó adatokon történő szekunder adatelemzés történt. Az elemzés során a magyar élelmiszer- és napicikk kiskereskedelem helyzetét járja körül a tanulmány a forgalmi (bevételi) koncentráció szempontjából. Az elemzések eredményeként a két legjellemzőbb mutatószámot, a CR mutatót és a Herfindahl-Hirschmann indexet mutatja be a cikk, valamint ezeknek a mutatószámoknak a változását a vizsgált időszakban. LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK Az eredmények alapján a 2010-2020 közötti időszakban nagyobb változások voltak a hazai élelmiszer- és napicikk kiskereskedelemben; voltak olyan szereplők, akik növelni tudták piaci részesedésüket, voltak, akik szinten maradtak ilyen szempontból, valamint csökkenő tendenciát is látni a számok alapján. További eredmény, miszerint mindegyik koncentrációs mutatószám alapján csökkenő koncentrációt látunk a vizsgált időszakban, melynek hátterében a hazai fogyasztók magatartásában és a kiskereskedelmi üzletstruktúrában jelentkező változások állnak (pl. a lakóhelyközeli bevásárlóhelyek felértékelődése, ezzel együtt a városszéli telephellyel rendelkező üzletláncok piacvesztése). GYAKORLATI JAVASLATOK A magyar élelmiszer kiskereskedelemben megjelenő csökkenő forgalmi koncentráció mögött meghúzódó okok feltárása egy hozzáadott értéket képvisel. További kutatási irányok látszanak leginkább annak megválaszolására, hogy a forgalmi koncentráció milyen más, a szektort leíró további, teljesítményt is mutató változóval (pl. nyereség, dolgozók száma, boltszám adatok) van összefüggésben, vagyis hogy hatnak egymásra ezek a változók, továbbá az elemzési spektrum időbeli szélesítése is egy javasolt folytatásként fogalmazódik meg.