KÍNA ÉS AZ EU GLOBÁLIS DÉLRE IRÁNYULÓ POLITIKÁI KONCEPTUALIZÁLÁSÁNAK ÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK ÖSSZEHASONLÍTÓ ELEMZÉSE - Song, Lilei; Pásztor, Szabolcs (Afrika Tanulmányok / Hungarian Journal of African Studies, 2025)
A Globális Dél fogalma a fejlődő országokból és a harmadik világ eszméjéből ered. Emellett a Globális Dél nemzetközi befolyása és hatalma jelentősen megnőtt a globális kormányzással kapcsolatos vitákban. Kínát, amely a „középmezőnyből” a „legnagyobb fejlődő országgá” vált, a globális dél részének tekintik. Kína fontolgatja, hogy stratégiai szempontból fokozza együttműködését a Globális Déllel, és diplomáciai stratégiájának sarokköveként fogalmazza meg és hangszereli a Globális Délt. Az EU-nak alkalmazkodnia kell a változó többpólusúvá váló globális arénához, és foglalkoznia kell a Globális Dél növekvő befolyásával. A jelenlegi tudományos viták a Globális Dél kialakulására és annak a nemzetközi színtérre gyakorolt hatására összpontosítanak. Ezek a beszélgetések a nagyhatalmak - például Kína, az Egyesült Államok, Oroszország és India - Globális Déllel kapcsolatos politikáját, valamint a Globális Dél fejlődésének politikai és gazdasági jelentőségét is vizsgálják. Mindez felértékelte a Globális Dél nemzetközi politikai és politikai gazdaságtani vonatkozásait, de hiányzik a különböző országok Globális Dél-politikáinak összehasonlítása. Ennek megfelelően ez a cikk megvilágítja az eltéréseket Kína és Európa Globális Délre vonatkozó koncepciójában, és megvizsgálja a stratégiai célkitűzések, módszertanok és prioritások eltéréseit Kína és az Európai Unió együttműködésében ebben a kontextusban. Elméletileg ez a megközelítés megkönnyítheti a Kína-Európa kapcsolatok kutatásának bővítését. Gyakorlati szempontból a Globális Dél a Kína-EU együttműködés újszerű útját jelenti, egyúttal olyan kulcsfontosságú eszközt, amelyen keresztül Kína az EU-val közösen követheti céljait.